9. IŠVADOS

1.	Žeimenos upės slėnio Pabradės apylinkių teritorijoje inventorizuota 105 vaistinių augalų rūšys, priklausančios 90 gentims ir 43 šeimoms.
2.	Gausiausios vaistinių augalų rūšimis yra Asteraceae (16 rūšių), Rosaceae (12), Lamiaceae (8), Polygonaceae (6), Salicaceae (5), Apiaceae (5) šeimos, kitų šeimų rasta mažiau nei 5 rūšys.
3.	Sugrupavus vaistingųjų augalų rūšis pagal jų kaupiamas veikliąsias medžiagas nustatyta, kad tirtoje teritorijoje rauginiai augalai sudaro 34%, eteriniai aliejiniai 26%, glikozidiniai 21%, alkaloidiniai 5%, vitamininiai 5%, derviniai 5%, gleivėtieji 4%.
4.	Tirtose augavietėse didžiausius plotus sudaro tokios vaistinių augalų rūšys: Pabradės girininkijoje - Vaccinium myrtillus, Vaccinium vitis-idaea, Filipendula ulmaria, Urtica dioica; Žeimenos girininkijoje – Vaccinium myrtillus, Fragaria vesca, Achillea millefolium ir Filipendula ulmaria; Magūnų girininkijoje - Juniperus communis, Vaccinium myrtillus, Vaccinium vitis - idaea, Acorus calamus, Padus avium ir Urtica dioica.
5.	Įvertinus vaistinių augalų rūšis pagal naudojamąją reikšmę, nustatyta, kad genofondo apsaugos kategorijai priskirtina 82%, vietinės gamybines reikšmės - 15%, pramoninės gamybinės reikšmės 2%.
6.	Daugiausiai vaistinės žaliavos surenkama birželio – rugpjūčio mėnesiais, nes 65% mūsų aptiktų vaistinių augalų rūšių tuo metu sukaupia didžiausią veikliųjų medžiagų kiekį.
7.	Nustatyta, kad tirtose girininkijose tų pačių rūšių vaistiniai augalai skiriasi morfobiologinėmis savybėmis ir produktyvumu. Vaccinium myrtillus ir V. vitis – idaea populiacijų augalų morfobiologiniai, žydėjimo ir derėjimo rodikliai skirtingose girininkijose įvairuoja, o Lycopodium clavatum populiacija gyvybingiausia ir produktyviausia Pabradės girininkijos pušyne.
8.	Švenčionių rajono gyventojai liaudies medicinoje dažniausiai naudoja Acorus calamus, Hypericum maculatum, Vaccinium - vitis idaea, V. myrtillus, Rubus caesius, Fragaria vesca, Alnus glutinosa vaistinių augalų žaliavą.

LITERATŪROS SĄRAŠAS

1.	Bandzaitienė Z., Budriūnienė D., Butkienė Z. ir kt., 1983: Vaistinių augalų auginimas. – Vilnius.
2.	Banevičienė R., 1999: Liaudies medicinos išmintis. – Kaunas
3.	Baranauskaitė D., Remeikienė J., 1983: Farmakognozija. - Vilnius.
4.	Baranauskaitė D., 1992: Ką reikia žinoti apie vaistažoles. – Vilnius.
5.	Butkus V., Jaskonis J., Urbonas V., Červokas V., 1987: Mažieji miško turtai. - Vilnius.
6.	Butkus V., Smaliukas D., Vaičiūnienė J., Marčiulionis V., Pesiackienė A., Jaskonis J., Šlepetys J., 1982: Metodika resursovedčeskovo isledovanija dikorastusčich poleznych rastenijprimeniajemaja v Litovskoj SSR.
7.	Citlau J., Krygišas N., Hainkė D., 1997: Didžioji namų vastinė. Kaip įveikti ligas natūraliomis ir veiksmingomis priemonėmis. – Kaunas.
8.	Dudėnas M., Muralis V., 1999: Augalai - maistas, augalai - vaistas. - Vilnius.
9.	Gammerman A., Grom J., 1976: Dikorastuščije lekarstvenije rastenija (rusų k.). - Maskva.
10.	Grybauskas K., 1946: Vaistingosios daržovės. - Kaunas. .
11.	Gudanavičius S., 1954: Apyniai. – Vilnius.
12.	Gudanavičius S., Mikšionis R., 1956: Vaistiniai - techniniai augalai. - Vilnius.
13.	Gudanavičius S., Penkauskienė E., 1967: Nuodingieji augalai. - Vilnius.
14.	Gudžinskas Z., 1999: Lietuvos induočiai augalai. -Vilnius.
15.	Jankevičienė R., 1998: Botanikos vardų žodynas. - Vilnius.
16.	Jaskonis J., Peseckienė A., Sargautienė G. ir kt., 1979: Augalai ir kosmetika. - Vilnius. 
17.	Jaskonis J., Peseckienė A., Sargautienė G. ir kt., 1987: Augalai ir kosmetika. Antrasis pataisytas ir papildytas leidimas. – Vilnius.
18.	Jaskonis J., 1989: Aromatiniai augalai. - Vilnius.
19.	Jaskonis J., 1996: Augalai mūsų gyvenimas. - Vilnius.
20.	Jaskonis J., Vaičiūnienė J. (ats. Redaktoriai), 1973: Vaistiniai augalai. – Vilnius.
21.	Kanopka E., Dagys J., 1948: Vaistingieji augalai ir jų paruoša. - Kaunas.
22.	Kaunienė V., Kaunas E., 1991: Vaistingieji augalai. - Kaunas.
23.	Korsunas V., 1991: Augalai ir sveikata. - Vilnius.
24.	Kudaba Č., 1983: Švenčionių rajonas. - Vilnius.
25.	Kudaba Č., 1983: Nerimi. - Vilnius.
26.	Lekavičius A., 1989: Vadovas augalams pažinti. - Vilnius.
27.	Nikolaičiuk L., Žigar M.,1996: Vaistingieji augalai. - Vilnius.
28.	Novikov V., Gubanov J., 1985: Školnij atlas - opredelitel visšich rastenij (rusų k.) - Maskva.
29.	Oberbeil K., Lentz Ch., 2000: Gamtos dovanoti vaistai. - Kaunas.
30.	Olšauskas A., 1993: Augalų gydomosios savybės. - Klaipėda. 
31.	Pakutkienė L., Sasnauskas V., 1998: 100 gamtos vaistų. – Kaunas
32.	Puidokas A., 2002 (a): Vaistiniai augalai sodyboje. - Vilnius.
33.	Puidokas A., 2002 (b): Miškų ir pievų vaistingieji augalai. - Vilnius.
34.	Rautava T., 1984: Kam tinka augalai. - Vilnius.
35.	Skinderis A., 1990: Vaistų žolynas. - Vilnius.
36.	Skliarevskis L., 1985: Maistinių augalų gydomosios savybės. - Vilnius.
37.	Smaliukas D., Lekavičius A., Butkus V., Jaskonis J., 1992: Lietuvos naudingieji augalai. - Vilnius.
38.	Smaliukas D., 1996: Lietuvos gluosniai (Salix L.). -Vilnius.
39.	Snarskis P., 1954: Vadovas Lietuvos TSR augalams pažinti. - Vilnius.
40.	Snarskis P., 1968: Vadovas Lietuvos augalams pažinti. - Vilnius.
41.	Songailienė A., Ženauskas K., 1985: Tyrimo duomenų biometrinis vertinimas. – Vilnius.
42.	Sveikatos laikraščio žiniuonių patarimai. 2000: Mažoji vaistinių augalų enciklopedija. – Kaunas.
43.	Šimkūnaitė E., 2001: Gyvenimo receptai. - Vilnius. 
44.	Uehleke B., Hentschel H., 2000: Ligų profilaktika ir gydymas gamtinėmis priemonėmis. – Vilnius.
45.	Valstybės žinios, 1973 m. birželio 6 d. Nr. 50. - Vilnius.
46.	Vasiliauskas J., 1991a: Vaistažolių galia. - Vilnius.
47.	Vasiliauskas J., 1991b: Augalai ir sveikata. - Vilnius.

SANTRAUKA

Žeimenos upės slėnio Pabradės apylinkių teritorijoje inventorizuota 105 vaistinių augalų rūšys, priklausančios 90 gentims ir 43 šeimoms. Gausiausios vaistinių augalų rūšimis yra Asteraceae (16 rūšių), Rosaceae (12), Lamiaceae (8), Polygonaceae (6), Salicaceae (5), Apiaceae (5) šeimos, kitų šeimų rasta mažiau nei 5 rūšys. 
Tirtose augavietėse didžiausius sąžalynus sudaro tokios vaistinių augalų rūšys: Pabradės girininkijoje - Vaccinium myrtillus, Vaccinium vitis - idaea, Filipendula ulmaria, Urtica dioica; Žeimenos girininkijoje - Vaccinium myrtillus, Fragaria vesca, Achillea millefolium ir Filipendula ulmaria; Magūnų girininkijoje - Juniperus communis, Vaccinium myrtillus, Vaccinium vitis - idaea, Acorus calamus, Padus avium ir Urtica dioica.
Sugrupavus vaistinių augalų rūšis pagal jų kaupiamas veikliąsias medžiagas nustatyta, kad tirtoje teritorijoje rauginiai augalai sudaro 34%, eteriniai aliejiniai 26%, glikozidiniai 21%, alkaloidiniai 5%, vitamininiai 5%, derviniai 5%, gleivėtieji 4%. Įvertinus vastinių augalų rūšis pagal ūkinę reikšmę nustatyta, kad genofondo apsaugos kategorijai priskirtina 82%, vietinės gamybinės reikšmės - 15%, pramoninės gamybinės reikšmės 2%.
Daugiausiai vaistinės žaliavos surenkama birželio – rugpjūčio mėnesiais, nes 65% mūsų aptiktų vaistinių augalų rūšių tuo metu sukaupia didžiausią veikliųjų medžiagų kiekį.
	Tirtose girininkijose tų pačių rūšių vaistiniai augalai skiriasi morfobiologinėmis savybėmis ir produktyvumu. Vaccinium myrtillus ir V. vitis – idaea populiacijų augalų morfobiologiniai, žydėjimo ir derėjimo rodikliai skirtingose girininkijose įvairuoja, o Lycopodium clavatum populiacija gyvybingiausia ir produktyviausia Pabradės girininkijos pušyne.
Švenčionių rajono gyventojai liaudies medicinoje dažniausiai naudoja Acorus calamus, Hypericum maculatum, Vaccinium-vitis idaea, V. myrtillus, Rubus caesius, Fragaria vesca, Alnus glutinosa vaistinių augalų žaliavą.

SUMMARY

This research has been done on the riverside of the Žeimena. This territory belongs to the Pabrade town. After having done the research of flora of herbs on the riverside of the Žeimena in 2001 - 2004 from 43 families and 90 genera there have been inventoried 105 varieties Asteraceae (16), Rosaceae (12 varieties), Lamiaceae (8), Polygonaceae (6), Salicaceae (5), Apiaceae (5) in over families - less than 5 varieties. 
The varieties of herbs growing in Pabradės forestry are Vaccinium myrtillus, Vaccinium vitis-idaea, Filipendula ulmaria, Urtica dioica; Žeimenos forestry - Vaccinium myrtillus, Fragaria vesca, Achillea millefolium and Filipendula ulmaria; Magūnų forestry - Juniperus communis, Vaccinium myrtillus, Vaccinium vitis-idaea, Acorus calamus, Padus avium and Urtica dioica.
According to active substances for rohich those herbs are being collected 26% of them belong to the essential oil group, 21% to the glucosidic group, 5% to the ferment group, 5% to the nucous group and 4% to the resinous group. Appreciate to the farm meaning 82% have genetic conseąuehce, 15% have local output and 2% have production consequence.
In most cases herbs are collected from June till August because of actine substances concentrations in 65% of the herbs during that period of time.
In this work has been established a fact that the same species of herbs in Žeimena, Pabradė and Magūnai forestries differ in their morphological and biological characteristics and efficiency, for example, Vaccinium myrtillus, Vaccinium vitis-idaea and Lycopodium clavatum.
There has been collected the information about the use of varieties of herbs in popular medicine in the enviroms of the district of Švenčionys. The most popular herbs are Acorus calamus, Hypericum maculatum, Vaccinium-vitis idaea, V. myrtillus, Rubus caesius, Fragaria vesca, Alnus glutinosa.

PRIEDAI

ABĖCĖLINIS VAISTINIŲ AUGALŲ RŪŠIŲ SĄRAŠAS

Achillea millefolium L. - paprastoji kraujažolė
Acorus calamus L. - balinis ajeras
Agrimonia eupatoria L. - vaistinė dirvuolė
Alchemilla xanthochlora Rothm. - pievinė rasakila
Alnus glutinosa (L.) Gaerth. -juodalksnis
Alnus incana (L.) Moench. - baltalksnis
Angelica archangelica L. - vaistinė šventagaršvė
Angelica sylvestris L. – miškinis skudutis
Arctium lappa L. - didžioji varnalėša
Arctium tomentosum Mill. – paprastoji varnalėša
Artemisia absinthium L. - kartusis kietis
Artemisia vulgaris L. - paprastasis kietis
Asarum europaeum L. - europinė pipirlapė
Betula pendula Roth. - karpotasis beržas
Bidens tripartita L. – triskiautis lakišius
Calluna vulgaris (L.) – šilinis viržis
Caltha palustris L. - pelkinė puriena
Carum carvi L. - paprastasis kmynas
Cetraria islandica (L.) Ach. – islandinė kerpena
Chamerion angustifolium (L.) Holub. - siauralapis gaurometis
Chelidonium majus L. - didžioji ugniažolė
Chimaphila umbellata (L.) Barton. – skėtinė marenikė
Cirsium oleraceum (L.) Scop. – gelsvalapė usnis
Cirsium vulgare (Savi) Ten. - dygioji usnis
Convallaria majalis L. – paprastoji pakalnutė
Convolvulus arvensis L. - dirvinis vijoklis
Dianthus deltoides L. - šilinis gvazdikas
Dryopteris filix-mas (L.) Schott. – kelminis papartis
Equisetum arvense L. - dirvinis asiūklis
Equisetum sylvaticum L. – miškinis asiūklis
Euonymus verrucosus Scop. – karpotasis ožekšnis
Eupatorium cannabinum L. - kanapinis kemeras
Euphrasia stricta D. Wolff ex J. F. Lehm. - stačioji akišveitė
Filipendula ulmaria (L.) Maxim. - pelkinė vingiorykštė
Fragaria vesca L. - paprastoji žemuogė
Frangula alnus Mill. - paprastasis šaltekšnis
Fumaria officinalis L. – vastinė žvirbliarūtė
Galium aparine L. – kibusis lipikas
Galium mollugo L. - paprastasis lipikas
Geum urbanum L. - geltonoji žiognagė
Glechoma hederaceae L. - šliaužiančioji tramažolė
Helichrysum arenarium (L.) Moench. – smiltyninis šlamutis
Hypericum maculatum Crantz - keturbriaunė jonažolė
Hypericum perforatum L. – paprastoji jonažolė
Humulus lupulus L. - paprastasis apynys
Jasione montana L. - kalninė austėja
Juniperus communis L. - paprastasis kadagys
Lamium album L. - baltažiedė notrelė
Leonurus cardiaca L. - paprastoji sukatžolė
Linaria vulgaris Mill. - paprastoji linažolė
Lycopodium clavatum L. - vaistinis pataisas
Lythrum salicaria L. - paprastoji raudoklė
Matricaria discoidea DC. – bevainikė ramunė
Melampyrum pratense L. - pievinis kūpolis
Melilotus albus Medik. – baltažiedis barkūnas
Melilotus officinalis (L.) Pall. - geltonžiedis barkūnas
Mentha arvensis L. – dirvinė mėta
Orchis mascula L. - vyriškoji gegužraibė
Padus avium Mill. - paprastoji ieva
Persicaria lapathifolia (L.) Gray. – trumpamakštis rūgtis
Peucedanum oreoselinum (L.) Moench - šilinis saliavas
Pimpinella saxifraga L. – mažoji ožiažolė
Pinus sylvestris L. - paprastoji pušis
Plantago lanceolata L. - siauralapis gyslotis
Plantago major L. - plačialapis gyslotis
Polygonatum odoratum (Mill.) Druce - vaistinė baltašaknė
Polygonum aviculare L. – rūgtis takažolė
Polygonum bistorta L. - rūgtis gyvatžolė
Potentilla anserina L. - žąsine sidabražolė
Potentilla erecta (L.) Raeusch. – miškinė sidabražolė
Potentilla reptans L. - penkiapirštė sidabražolė
Prunella vulgaris L. –paprastoji juodgalvė
Pulmonaria obscura Dumort. – tamsioji plautė
Quercus robur L. - paprastasis ąžuolas
Rosa rugosa Thumb. - raukšlėtalapis erškėtis
Rubus idaeus L. - paprastoji avietė
Rumex acetosa L. - valgomoji rūgštynė
Rumex aquaticus L. – vandeninė rūgštynė
Rumex hydrolapathum Muds. - rūgštynė gudažolė
Salix caprea L. – blindė
Salix purpurea L. - gluosnis žilvitis
Salix triandra L. - krantinis gluosnis
Salix viminalis L. - purpurinis karklas
Salix fragilis L. - trapusis gluosnis
Sambucus racemosa L. – raudonuogis šeivamedis
Saponaria officinalis L. - vaistinis putoklis
Sedum acre L. - aitrusis šilokas
Symphytum officinale L. - vaistinė taukė
Solanum dulcamara L. - karklavijas
Solidago virgaurea L. - paprastoji rykštenė
Sorbus aucuparia L. - paprastasis šermukšnis
Stachys palustris L. – pelkinė notra
Tanacetum vulgare L. - paprastoji bitkrėslė
Taraxacum officinale L. – paprastoji kiaulpienė
Thymus pulegioides L. – keturbriaunis čiobrelis
Thymus serpillum L. – paprastasis čiobrelis
Thlaspi arvense L. – dirvinė čiužutė
Tilia cordata Mill. – mažalapė liepa
Trifolium pratense L. – raudonasis dobilas
Tussilago farfara L. – ankstyvasis šalpusnis
Urtica dioica L. – didžioji dilgėlė
Vaccinium myrtillus L. – mėlynė
Vaccinium vitis-idaea L. – bruknė
Valeriana officinalis L. – vaistinis valerijonas
Veronika officinalis L. – vaistinė veronika